Даниїл та Раґнарьок: гібридна ментальність в образотворчій традиції ранньої Русі - Korol, Denys (Наукові записки НаУКМА. Історія і теорія культури, 2021)
Проаналізовано випадки ранньосередньовічної іконографії, що демонструють одночасне різно-рівневе прочитання закодованої в образах ідеології. Образи біблійного походження та візантійської стилістики нерідко мають по регіонах тубільне дохристиянське прочитання та перекодування, визначені ситуаціями культурної гібридності. Стосунки скандинавів і слов’ян у IX–XI ст. є лише поодиноким прикладом такого явища. У контексті спільності іконографічного мотиву протистояння героя потворам («Даниїл з лева-ми», «Тюр та Фенрір» etc.) висунуто тезу про глобальні есхатологічні настрої в Європі та на Передньому Сході починаючи з 536–540 рр., за кліматичного струсу і пандемії. На нашу думку, північно-європейська смуга пережила тоді зародження власної сотеріології на прикладі ідеї Раґнарьоку (явленої, зокрема, відповідною образотворчою символікою). Статтю надихнула інтерпретація Н. Нікітенко зниклої фрески з південної вежі Софії Київ-ської, де з двоголової вовкоподібної потвори начебто проступає обличчя особи зі зброєю в руці. Тезидослідниці про Одіна, Фенріра та Раґнарьок викликали в нас підтримку й водночас низку зауважень. Наостанок зроблено кілька сміливих припущень на основі контексту цього сюжету на стінах Софії Київської.